16. август
Из Википедије, слободне енциклопедије
16. август (16.08) је 228. дан у години по грегоријанском календару (229. у преступној години) До краја године има још 137 дана.
Догађаји[уреди]
август | ||||||
П | У | С | Ч | П | С | Н |
1 | 2 | 3 | 4 | |||
5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
- 1717. — У бици код Београда у аустријско-турском рату, у којој се на страни Аустријанаца борило и 6.000 Срба из Војводине, принц Еуген Савојски потукао је турску војску и заузео Београд. Пожаревачким миром, који је уследио 1718. Аустрији је припала северна Србија, Банат и северна Босна. Београд је остао под аустријском влашћу до 1739, када су га поново преузели Турци.
- 1777. — Американци су поразили Британце у бици код Бенингтона.
- 1780. — Британци су нанели тежак пораз Американцима у бици код Камдена.
- 1819. — У таласу протеста енглеских радника и припадника средње класе, који су тражили парламентарне и друге реформе, у Манчестеру убијено више људи, а неколико стотина рањено када су владине трупе послате да растуре протестни митинг.
- 1858. — Председник САД Џејмс Бјукенан и британска краљица Викторија разменили су телеграфом честитке поводом пуштања у рад прекоокеанског телеграфског кабла. То су биле прве поруке послате телеграфом преко океана.
- 1914. — Почела је Церска битка између Аустроугарске и Србије током Првог светског рата.
- 1919. — Образована је влада Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца под председништвом Љубе Давидовића, састављена од представика Демократске странке и Социјалдемократске партије.
- 1953. — У Ирану је покушан државни удар, а шах Мохамед Реза Пахлави је побегао из земље. После три дана, премијер Мохамед Мосадик је срушен, а шах се вратио на престо уз англоамеричку помоћ.
- 1960. — Кипар стекао независност, а архиепископ Макариос III постао је први председник Републике.
- 1974. — Ступио на снагу прекид ватре, постигнут посредством УН, између кипарских Грка и турских снага које су 20. јула извршиле десант на северни део острва. Једна трећина Кипра остала је под турском влашћу.
- 1994. — Упркос оптужби за тешке изборне преваре, Хоакин Балагер седми пут ступио на дужност председника Доминиканске Републике.
- 1995. —
- 1997. — Немачка полиција ухапсила око 220 људи, учесника демонстрација које су широм Немачке организовали неонацисти поводом 10-годишњице смрти нацистичког лидера Рудолфа Хеса.
- 1999. — САД отвориле конзулат у бившем Сајгону, 25 година након драматичне евакуације њене амбасаде у том граду на завршетку Вијетнамског рата.
- 2000. — Радикални Талибани су у Авганистану затворили пекаре сиромашних удовица, објашњавјући тај потез доследном применом ислама који забрањује женама да раде.
- 2002. — Монсунске поплаве у јужној Азији однеле су животе више од 900 људи, а преко 25 милиона људи је расељено, јер су остали без кућа.
- 2003. — У писму Савету безбедности УН, Либија званично признала одговорност за терористички напад изнад шкотског места Локерби 1998. у коме је погинуло 270 људи. То признање је било услов да се Либији укину санкције које је СБ увео након тог напада.
Рођења[уреди]
- 1832. — Вилхелм Вунт, немачки психолог, филозоф и лингвиста.
- 1845. — Габријел Липман, француски физичар.
- 1878. — Исидор Бајић, српски композитор.
- 1913. — Менахем Бегин, израелски државник.
- 1920. — Чарлс Буковски, амерички књижевник. († 1994.)
- 1942. — Џон Чалис, енглески глумац.
- 1950. — Мирко Цветковић, бивши председник Владе Републике Србије.
- 1955. — Џејмс Камерон, амерички редитељ и сценариста, добитник "Оскар"- а
- 1958. — Мадона, музичка поп легенда.
- 1968. — Славиша Јокановић, бивши српски фудбалер и бивши тренер Партизана.
- 1973. — Милан Рапаић, хрватски фудбалер.
- 1974. — Дидије Киш, швајцарски алпски скијаш.
- 1981. — Роке Санта Круз, парагвајски фудбалер.
- 1987. — Ана Мандић, српска глумица.
- 1988. — Исмаил Аисати, холандски фудбалер.
Смрти[уреди]
- 1921. — Петар I Карађорђевић, краљ Србије од 1903. до 1918. и потом до смрти, Краљевине Срба, Хрвата и Словенаца.(*1844.)
- 1949. — Маргарет Мичел, америчка новинарка.
- 1956. — Бела Блашко, амерички филмски глумац мађарског порекла.
- 1973. — Селман Ејбрахам Ваксман, амерички микробиолог пореклом украјински Јеврејин.
- 1977. — Елвис Пресли, амерички музичар. (* 1935.)
- 1984. — Душко Радовић, српски писац.(* 1922.)
- 2002. — Сабри ел Бана, палестински герилски вођа, познатијег као Абу Нидал.
- 2003. — Иди Амин Дада, угандски диктатор.
Празници и дани сећања[уреди]
- 1960. — Кипар стекао независност, а архиепископ Макариос постао је први председник Републике.
Види још[уреди]
Референце[уреди]
|